A Kormány az igazságügyi szakértőkről szóló 2016. évi XXIX. törvény 139. § (1) bekezdés i) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendeletben meghatározottak szerint kell eljárni, ha az ügyfél az igazságügyi szakértői névjegyzékbe (a továbbiakban: névjegyzék) való felvételi eljárásban az igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges, nem szakértőjelöltként megszerzett szakmai gyakorlat szakirányú jellegét az igazságügyi szakértőkről szóló 2016. évi XXIX. törvény 8. § (2) bekezdése alapján hatósági bizonyítvánnyal (a továbbiakban: bizonyítvány) köteles igazolni.
2. § Az ügyfél a bizonyítvány kiállítása iránti kérelmét az 1. mellékletben meghatározott területeken bejegyezhető igazságügyi szakértői szakterületekhez kapcsolódóan az ott megjelölt, a bizonyítvány kiállítására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz köteles benyújtani.
3. § A bizonyítvány kiállítására irányuló kérelemnek tartalmaznia kell:
a) az ügyfél
aa) nevét, születési helyét és idejét, anyja születési nevét, levelezési címét és lakcímét,
ab) oklevelének számát és keltét (szak, kar megnevezésének feltüntetésével),
ac) tudományos fokozatát (amennyiben ilyennel rendelkezik),
ad) szakképzettségét (például szakorvosi képesítését),
ae) hazai vagy nemzetközi szakmai minősítését, annak számát és keltét (amennyiben ilyennel rendelkezik),
af) * jelenlegi foglalkozását, beosztását, munkakörét, álláshelyét,
ag) munkáltatójának megnevezését és címét;
b) az igazságügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott azon igazságügyi szakértői szakterület megnevezését, amely vonatkozásában kéri a szakmai gyakorlat szakirányú jellegének igazolását.
4. § (1) A bizonyítvány kiállítására irányuló kérelem mellett a következőket kell igazolni:
a) * az ügyfél által megszerzett képesítés meglétét;
b) a szakmai működés részletes leírását;
c) a szakmai gyakorlati idő meglétét vagy a tudományos tevékenység végzését, amelyek igazolására
ca) * munkaviszony, közszolgálati, kormányzati szolgálati, állami szolgálati, közalkalmazotti, adó- és vámhatósági szolgálati, rendvédelmi igazgatási szolgálati, honvédelmi alkalmazotti, hivatásos szolgálati, igazságügyi alkalmazotti jogviszony keretében végzett tevékenység esetén a munkáltató vagy a korábbi munkáltató,
cb) megbízási jogviszonyban végzett tevékenység esetén a megbízó,
cc) a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet tagjaként, illetve alkalmazottjaként végzett tevékenység esetén a gazdálkodó szervezet,
cd) munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében végzett tevékenység esetében a foglalkoztató
által kiállított olyan igazolás alkalmas, amely tartalmazza
1. az ügyfél nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét, lakcímét,
2. * az ügyfél által betöltött munkakör, álláshely megnevezését és részletes leírását,
3. a jogviszony fennállásának pontos naptári időtartamát (naptári év, hónap, nap szerinti megjelöléssel);
d) az ügyfél korábbi foglalkoztatójának jogutód nélküli megszűnése esetén a szakmai gyakorlat időtartamát vagy – amennyiben a szerződésből nem állapítható meg a jogviszony megszűnésének időpontja vagy a szakmai gyakorlat időtartama – a szerződést, illetve a munkaviszony vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony megszüntetését vagy megszűnését.
(2) * A szakmai működés részletes leírásának a pontos naptári időtartam szerinti meghatározással tartalmaznia kell, hogy az ügyfél mikor, hol, milyen munkakört, álláshelyet töltött be, milyen időtartamú szakmai gyakorlattal és képesítéssel rendelkezik, a szakmai működés, a szaktudás megítéléséhez szükséges egyéb adatokat, például a szakmai cikkek, értekezések megjelenésének időpontját és helyét.
5. § * (1) A szakmai gyakorlat szakirányú jellegének igazolására szolgáló bizonyítvány kiadására irányadó ügyintézési határidő húsz nap.
(2) A bizonyítványban fel kell tüntetni a kiállító hatóság által megállapított szakmai gyakorlat időtartamát és az alapul szolgáló időtartamok tételes felsorolását.
6. § (1) * A bizonyítvány kiadása során az ügyfél által megjelölt szakterületen az általa megszerzett képesítés megszerzésétől a bizonyítvány iránti kérelem benyújtásáig végzett tényleges gyakorlati vagy tudományos tevékenységet kell figyelembe venni. A különböző időpontokban szerzett gyakorlati időket össze kell adni.
(2) A szakmai gyakorlati időbe nem számítható be a megszakítás nélkül hat hónapot meghaladó fizetés nélküli szabadság, a szülési szabadság, a gyermekgondozási díj és – a gyermekgondozást segítő ellátás folyósítása alatt végezhető kereső tevékenység kivételével – a gyermekgondozást segítő ellátás folyósításának időtartama.
7. § Az 1. melléklet 5. sorában megjelölt hatóság a bizonyítvány kiállítását megelőzően kikérheti a Herman Ottó Intézet Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság véleményét.
8. § Ahol e rendelet gyermekgondozást segítő ellátást említ, azon gyermekgondozási segélyt kell érteni, ha az ellátásra való jogosultság 2016. január 1-jét megelőzően nyílt meg.
9. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
A | B | ||
1. | A területek megjelölése, amelyeken az igazságügyi szakértői szakterületek bejegyezhetők a névjegyzékben | Hatósági bizonyítványt kiállító hatóság | |
2. * | tűzvédelmi vagy ipari baleset-megelőzési terület | a tűzvédelmi és iparbiztonsági hatósági feladatkörében eljáró fővárosi és vármegyei kormányhivatal | |
3. * | egészségügyi terület | népegészségügyi feladatkörében eljáró fővárosi és vármegyei kormányhivatal | |
4. | munkabiztonsági terület | foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter | |
5. * | mező- és erdőgazdálkodási, valamint élelmiszer-ipari területek | Pest Vármegyei Kormányhivatal | |
6. | közlekedési terület | a) – a b) pont rendelkezései kivételével – a közlekedésért felelős miniszter | |
b) az ejtőernyő, függővitorlázó, helikopter, repülőgép, siklóernyő és vitorlázógép légi üzemeltetése; az ejtőernyő, függővitorlázó, siklóernyő és vitorlázógép tervezése, gyártása, javítása, karbantartása; a helikopter és repülőgép műszaki üzemben tartása, karbantartása; a légiforgalmi szolgálatok szakterületeken a polgári célú légiközlekedés területén a légiközlekedési hatóság, az állami célú légiközlekedés területén a katonai légügyi hatóság | |||
7. | közlekedéssel kapcsolatos sajátos építményfajtákra vonatkozó terület | az a területi mérnöki kamara, amelynek az ügyfél a tagja | |
8. * | ipari terület | a) – a b) pontban foglalt kivétellel – az ügyfél lakóhelye szerint illetékes területi mérnöki kamara | |
b) a bányászat és a szénhidrogén termelés, -kutatás, -szállítás szakterületeken a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága | |||
9. | informatikai terület | Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság | |
10. | hírközlési terület | Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság | |
11. * | környezetvédelem és természetvédelem területei | Pest Vármegyei Kormányhivatal | |
12. * | vízügyi terület | a vízügyi és vízvédelmi hatósági feladatkörében eljáró vármegyei kormányhivatal | |
13. | kulturális terület | a) – a b), c) és d) pont rendelkezései kivételével – a kultúráért felelős miniszter | |
b) a műemléki érték dokumentálása; a régészeti leletek, régészeti lelőhelyek; a műemléki restaurátor; a műemléki épületdiagnosztika; az orgona hangszer-helyreállítás; a műemléki épületkutatás és a történeti kertek szakterületeken a kulturális örökség védelméért felelős miniszter | |||
c) * a nyelvészet szakterületen a felsőoktatásért felelős miniszter | |||
d) a mozgóképgyártás (filmgyártás, televízióműsor-készítés); a mozgóképterjesztés és a fotó- és videótechnika, fotótörténeti emlékek szakterületeken a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság | |||
14. * | gyógypedagógiai, munka- és szervezetpszichológiai, valamint pedagógiai pszichológiai területek | a felsőoktatásért felelős miniszter | |
15. | közgazdaság, vám- és egyes pénzügyi területek | adópolitikáért felelős miniszter, és a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter | |
16. | idegenforgalmi terület | turizmusért felelős miniszter | |
17. * | lakásügyi terület | lakáscélú állami támogatásokért felelős miniszter | |
18. | építésügyi terület | a) – a b) és c) pont kivételével – az a területi mérnöki kamara, amelynek az ügyfél a tagja | |
b) az építészet; a településrendezés és a településrendezési zöldfelületi és tájrendezési szakértés szakterületeken az a területi építész kamara, amelynek az ügyfél a tagja | |||
c) az építési beruházás; az épületfizika; az épületszerkezet és az épületenergetika szakterületeken az a területi építész vagy mérnöki kamara, amelynek az ügyfél a tagja | |||
19. | személy- és vagyonvédelemi területek | rendészetért felelős miniszter | |
20. * | kriminalisztikai terület | Nemzeti Szakértői és Kutató Központ | |
21. | audiovizuális média területe | Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság | |
22. | titokvédelmi terület | minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért felelős miniszter |