A Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 24. § (6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 182/2022. (V. 24.) Korm. rendelet 95. §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az építési és közlekedési miniszter (a továbbiakban: miniszter) által alapított elismerés (a továbbiakban: elismerés) a miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó, valamint az azt támogató területeken végzett kiemelkedő, tartósan magas színvonalú szakmai tevékenység elismeréseként adományozható.
2. § (1) Elismerésként díj, érdemérem és elismerő oklevél adományozható.
(2) A miniszter által adományozható elismerések:
a) Kós Károly-életműdíj,
b) Ybl Miklós-díj,
c) Mőcsényi Mihály-díj,
d) Műemlékvédelemért – Forster Gyula-díj,
e) Régészeti örökségért – Schönvisner István-díj,
f) Pro Architectura díj,
g) Építők Elismerő Oklevél,
h) Baross Gábor-díj,
i) Közlekedésért Érdemérem,
j) Magyar Polgári Repülésért Érdemérem,
k) Miniszteri Elismerő Oklevél.
3. § (1) Elismerés adományozását – ha e rendelet eltérően nem rendelkezik – az adományozási alkalmat legalább 60 nappal megelőzően, a jelölt életútjának, tevékenységének rövid ismertetését és az adományozásra vonatkozó indokolást tartalmazó előterjesztéssel szakmai szervezet, szakmai köztestület, – építészeti díjak esetében – építészképzést folytató egyetem, továbbá az Építési és Közlekedési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) politikai vagy szakmai felsővezetője kezdeményezheti a miniszternél.
(2) * Elismerés adományozása saját részre vagy a Polgári Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozó számára – ha e rendelet eltérően nem rendelkezik – nem kezdeményezhető.
(3) A határidő után beérkezett kezdeményezést a soron következő adományozási alkalomnál lehet figyelembe venni.
4. § (1) Az elismerések adományozására vonatkozó kezdeményezés megtételéhez és az elismerés elfogadásához szükséges dokumentumokat a minisztérium honlapján közzé kell tenni.
(2) Nem adományozható elismerés annak,
a) akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítéltek, és az elismerésre történő felterjesztéskor még nem mentesült a büntetett előélethez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alól,
b) aki az elismerésre történő felterjesztéskor fegyelmi büntetés vagy jogerős büntető ítélet hatálya alatt áll, vagy
c) aki ellen fegyelmi eljárás vagy büntetőeljárás van folyamatban.
(3) Az elismerésre jelölt személy az elismerési kezdeményezés miniszteri döntésre való felterjesztését megelőzően tett, személyes adatai kezeléséhez hozzájáruló, a (2) bekezdés szerinti kizáró körülményekkel kapcsolatos és az elismerés elfogadásáról szóló nyilatkozata hiányában elismerésben nem részesíthető.
(4) Méltatlanná válik a miniszter által adományozott elismerésre az a személy, akit szándékos bűncselekmény miatt jogerősen szabadságvesztésre ítéltek, jogerős bírói ítélettel a közügyektől vagy a foglalkozásától eltiltottak. A méltatlanná vált személytől a miniszter az elismerést visszavonja.
5. § (1) Az elismerést ünnepélyes keretek között a miniszter vagy az általa megbízott személy adja át.
(2) A miniszter döntése esetén az elismerés átadására az e rendeletben meghatározott időponttól eltérő időpontban is sor kerülhet.
(3) Az elismerés adományozásáról vagy visszavonásáról rendelkező közleményt a minisztérium honlapján, valamint a Hivatalos Értesítőben közzé kell tenni.
6. § E rendelet eltérő rendelkezése hiányában elismerés természetes személynek adományozható. Elismerés posztumusz nem adományozható.
7. § (1) Kós Károly-életműdíj (e § alkalmazásában a továbbiakban: díj) a Kárpát-medencei építészet hagyományainak megőrzésén és fejlődésének előmozdításán dolgozó, kimagasló tudású és elhivatottságú szakemberek példamutató életművének elismeréséül adományozható.
(2) A díj évente 1 fő részére adományozható, az elismerést ugyanaz a személy csak egyszer kaphatja meg.
(3) * A díj a Magyar Építészet Napja (december 16.) alkalmából kerül átadásra.
(4) A díjazott emlékérmet és az adományozást igazoló oklevelet kap.
(5) Az ezüstből vert érem 60 mm átmérőjű, egyik oldalán Kós Károly portréjának részlete, tőle balra a „KÓS”, alatta a „KÁROLY”, alatta az „ÉLETMŰDÍJ”, alatta pedig – kisebb betűkkel, a tervező mesterjegyeként – a „SET” felirat látható, míg a portrétól jobbra az „1883”, alatta pedig az „1977” évszámok olvashatóak. A másik oldalon középen a díjazott neve és az adományozás évszáma, alatta vízszintesen az „ÉPÍTÉSZETI ÉLETMŰDÍJ” felirat olvasható, az éremoldal bal és jobb oldalán a Kós Károly által tervezett kolozsvári Felsővárosi református templom kilincsei láthatóak. Az érem Soltra E. Tamás szobrász- és éremművész alkotása.
(6) * A díjhoz a Kossuth-díjról és a Széchenyi-díjról szóló 1990. évi XII. törvény 3. § (3) bekezdése szerinti Kossuth-díjjal járó jutalommal megegyező, bruttó összegű pénzjutalom jár.
(7) A díj adományozására vonatkozó javaslatokat legfeljebb 7 tagú szakmai bíráló bizottság (e § alkalmazásában a továbbiakban: bíráló bizottság) fogadja be, véleményezi és rangsorolja. Szavazategyenlőség esetén a bíráló bizottság elnökének szavazata dönt.
(8) A bíráló bizottság tagjai:
a) az építészeti államtitkár mint a bizottság elnöke,
b) az építészeti stratégiáért felelős helyettes államtitkár,
c) a Magyar Művészeti Akadémia Építőművészeti Tagozata és a Magyar Építész Kamara által delegált egy-egy személy,
d) a Magyar Építőművészek Szövetsége tagjaiból az elnök által felkért egy személy, valamint
e) az elnök által felkért, a Kárpát-medencei építészeti örökség védelme és az építészeti hagyományok őrzése területén kimagasló eredményeket elért személyek.
(9) A díj adományozására vonatkozó javaslattétel lehetőségét és határidejét tartalmazó felhívást minden évben legalább a szakmai szervezetek és intézmények körében közzé kell tenni a díj átadásának napját 120 nappal megelőzően.
(10) A bíráló bizottság az építészeti államtitkár útján az elismerés adományozását a díj átadásának napját legalább 45 nappal megelőzően – a jelölt életútjának, tevékenységének rövid ismertetését tartalmazó indokolással és ajánlólevéllel – kezdeményezheti a miniszternél.
(11) A bíráló bizottság tagja e tevékenységéért díjazásban nem részesül. A bíráló bizottság melletti titkársági feladatok ellátásáról az építészeti stratégiáért felelős helyettes államtitkár gondoskodik.
8. § (1) Ybl Miklós-díj (e § alkalmazásában a továbbiakban: díj) a legalább tizenöt év kimagasló egyéni – önállóan tervezett építészeti alkotásokra vonatkozó – építészeti alkotói, oktatói tevékenység elismeréséül, életműdíjként adományozható.
(2) A díj évente 3 fő részére adományozható, és az elismerést ugyanaz a személy csak egyszer kaphatja meg.
(3) * A díj a Magyar Építészet Napja (december 16.) alkalmából kerül átadásra.
(4) A díjazott emlékérmet és az adományozást igazoló oklevelet kap.
(5) Az emlékérem bronzból készült, kör alakú, 60 mm átmérőjű. Egyik oldalán Ybl Miklós dombormű arcképe található, a szélén „YBL” felirattal. A másik oldalán vésett felirattal az adományozott neve és az adományozás évszáma található. Az érem Borsos Miklós szobrász-, éremművész alkotása.
(6) * A díjhoz bruttó 15 000 000 forint összegű pénzjutalom jár.
(7) A díj adományozására vonatkozó javaslatokat legfeljebb 7 tagú szakmai bíráló bizottság (e § alkalmazásában a továbbiakban: bíráló bizottság) fogadja be, véleményezi és rangsorolja. Szavazategyenlőség esetén a bíráló bizottság elnökének szavazata dönt.
(8) A bíráló bizottság tagjai:
a) az építészeti államtitkár mint a bizottság elnöke,
b) az építészeti stratégiáért felelős helyettes államtitkár,
c) a Magyar Művészeti Akadémia Építőművészeti Tagozata és a Magyar Építész Kamara által delegált egy-egy személy,
d) a Magyar Építőművészek Szövetsége tagjaiból az elnök által felkért egy személy, valamint
e) az elnök által felkért Ybl-díjas személyek.
(9) A díj adományozására vonatkozó javaslattétel lehetőségét és határidejét tartalmazó felhívást minden évben legalább a szakmai szervezetek és intézmények körében közzé kell tenni a díj átadásának napját 120 nappal megelőzően.
(10) A bíráló bizottság az építészeti államtitkár útján az elismerés adományozását a díj átadásának napját legalább 45 nappal megelőzően – a jelölt életútjának, tevékenységének rövid ismertetését tartalmazó indokolással és ajánlólevéllel – kezdeményezheti a miniszternél.
(11) A bíráló bizottság tagja e tevékenységéért díjazásban nem részesül. A bíráló bizottság melletti titkársági feladatok ellátásáról az építészeti stratégiáért felelős helyettes államtitkár gondoskodik.
9. § (1) Mőcsényi Mihály-díj (e § alkalmazásában a továbbiakban: díj) a legalább tizenöt év kimagasló egyéni tájépítészeti alkotói, oktatói és szakpolitikai-szemléletformáló tevékenység elismeréséül, életműdíjként adományozható annak, aki Mőcsényi Mihály szellemiségének megfelelően végezte vagy végzi munkáját.
(2) A díj évente 1 fő részére adományozható, és az elismerést ugyanaz a személy csak egyszer kaphatja meg.
(3) * A díj a Magyar Építészet Napja (december 16.) alkalmából kerül átadásra.
(4) A díjazott emlékérmet és az adományozást igazoló oklevelet kap.
(5) Az emlékérem bronzból készült, kör alakú, 70 mm átmérőjű, 5 mm vastag. Előlapját absztrahált életfa-ábrázolás és a „MŐCSÉNYI MIHÁLY–DÍJ” dombornyomású felirat díszíti. A másik oldalán vésett felirattal az adományozott neve és az adományozás évszáma található.
(6) * A díjhoz bruttó 15 000 000 forint összegű pénzjutalom jár.
(7) A díj adományozására vonatkozó javaslatokat 8 fős szakmai bíráló bizottság (e § alkalmazásában a továbbiakban: bíráló bizottság) fogadja be, véleményezi és rangsorolja. Szavazategyenlőség esetén a bíráló bizottság elnökének szavazata dönt.
(8) A bíráló bizottság tagjai:
a) az építészeti államtitkár mint a bizottság elnöke,
b) a területi tervezésért és építésügyi igazgatásért felelős helyettes államtitkár,
c) a Magyar Művészeti Akadémia Építőművészeti Tagozata és a Magyar Építész Kamara Táj- és Kertépítészeti Tagozata által delegált egy-egy személy, továbbá
d) a Magyar Kertörökség Alapítvány, a Magyar Tájépítészek Szövetsége, a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem Tájépítészeti, Településtervezési és Díszkertészeti Intézet, valamint a Magyar Díszkertészek Szakmaközi Szervezete tagjaiból az elnök által felkért egy-egy személy.
(9) A díj adományozására vonatkozó javaslattétel lehetőségét és határidejét tartalmazó felhívást minden évben legalább a szakmai szervezetek és intézmények körében közzé kell tenni a díj átadásának napját 120 nappal megelőzően.
(10) A bíráló bizottság az építészeti államtitkár útján az elismerés adományozását a díj átadásának napját legalább 45 nappal megelőzően – a jelölt életútjának, tevékenységének rövid ismertetését tartalmazó indokolással és ajánlólevéllel – kezdeményezheti a miniszternél.
(11) A bíráló bizottság tagja e tevékenységéért díjazásban nem részesül. A bíráló bizottság melletti titkársági feladatok ellátásáról a területi tervezésért és építésügyi igazgatásért felelős helyettes államtitkár gondoskodik.
10. § (1) Műemlékvédelemért – Forster Gyula-díj (e § alkalmazásában a továbbiakban: díj) a műemlékvédelem területén végzett kimagasló szakmai tevékenység elismeréseként adományozható.
(2) A díj évente 1 fő részére adományozható, és az elismerést ugyanaz a személy csak egyszer kaphatja meg.
(3) * A díj a Magyar Építészet Napja (december 16.) alkalmából kerül átadásra.
(4) A díjazott emlékérmet és az adományozást igazoló oklevelet kap.
(5) Az érem bronzból készült, átmérője 70 mm, vastagsága 5 mm. Előlapján középen Forster Gyula portréja, a köriratban a „FORSTER GYULA–DÍJ” felirat szerepel. A hátlapon Dömös prépostsági altemplomának képe helyezkedik el, köriratban az „A MAGYAR MŰEMLÉKVÉDELEMÉRT” felirattal. Az érem Madarassy István ötvösművész alkotása.
(6) * A díjhoz bruttó 10 000 000 forint összegű pénzjutalom jár.
(7) A díj adományozására vonatkozó javaslatokat 5 fős szakmai bíráló bizottság (e § alkalmazásában a továbbiakban: bíráló bizottság) fogadja be, véleményezi és rangsorolja.
(8) A bíráló bizottság tagjai:
a) az építészeti államtitkár mint a bizottság elnöke,
b) a műemlékvédelemért felelős helyettes államtitkár, valamint
c) az elnök által felkért 3 műemlékvédelmi szakember.
(9) A díj adományozására vonatkozó javaslattétel lehetőségét és határidejét tartalmazó felhívást minden évben legalább a szakmai szervezetek és intézmények körében közzé kell tenni a díj átadásának napját 120 nappal megelőzően.
(10) A bíráló bizottság a díj adományozására vonatkozó javaslatát – a jelölt életútjának, tevékenységének rövid ismertetését tartalmazó indokolással és ajánlólevéllel – az építészeti államtitkár útján terjeszti fel a miniszterhez a díj átadásának napját legalább 45 nappal megelőzően.
(11) A bíráló bizottság tagja e tevékenységéért díjazásban nem részesül. A bíráló bizottság melletti titkársági feladatok ellátásáról a műemlékvédelemért felelős helyettes államtitkár gondoskodik.
11. § (1) Régészeti örökségért – Schönvisner István-díj (e § alkalmazásában a továbbiakban: díj) a régészeti örökség védelme érdekében kimagasló, a feltáró és tudományos munkásságon túlmutató, széles körű régészeti szakmai tevékenység elismeréseként adományozható.
(2) A díj évente 1 fő részére adományozható, és az elismerést ugyanaz a személy csak egyszer kaphatja meg.
(3) * A díj a Magyar Építészet Napja (december 16.) alkalmából kerül átadásra.
(4) A díjazott emlékérmet és az adományozást igazoló oklevelet kap.
(5) Az érem bronzból készült, átmérője 70 mm, vastagsága 5 mm. Az első oldal közepén fürdőjelenet ábrázolása Schönvisner István könyvéből, a „SCHÖNVISNER ISTVÁN–DÍJ” felirattal. A hátoldal közepén babérkoszorú, a köriratban az „A MAGYAR RÉGÉSZETI ÖRÖKSÉGÉRT” felirattal. Az érem Miletics Katalin Janka szobrászművész alkotása.
(6) * A díjhoz bruttó 10 000 000 forint összegű pénzjutalom jár.
(7) A díj adományozására vonatkozó javaslatokat szakmai bíráló bizottság (e § alkalmazásában a továbbiakban: bíráló bizottság) fogadja be, véleményezi és rangsorolja.
(8) A bíráló bizottság 5 tagból áll:
a) az építészeti államtitkár mint a bizottság elnöke,
b) a műemlékvédelemért felelős helyettes államtitkár, valamint
c) az elnök által felkért 3 régész szakember.
(9) A díj adományozására vonatkozó javaslattétel lehetőségét és határidejét tartalmazó felhívást minden évben legalább a szakmai szervezetek és intézmények körében közzé kell tenni a díj átadásának napját 120 nappal megelőzően.
(10) A bíráló bizottság a díj adományozására vonatkozó javaslatát – a jelölt életútjának, tevékenységének rövid ismertetését tartalmazó indokolással és ajánlólevéllel – az építészeti államtitkár útján terjeszti fel a miniszterhez a díj átadásának napját legalább 45 nappal megelőzően.
(11) A bíráló bizottság tagja e tevékenységéért díjazásban nem részesül. A bíráló bizottság melletti titkársági feladatok ellátásáról a műemlékvédelemért felelős helyettes államtitkár gondoskodik.
12. § (1) Pro Architectura díj (e § alkalmazásában a továbbiakban: díj) a magyar építészeti kultúra népszerűsítésében, a minőségi épített környezet létrehozásában, az építészeti értékek megóvásában és az építészeti szemléletformálásban kifejtett tevékenységért, valamint a Nemzeti építészetpolitika céljai érdekében elért kiemelkedő eredmények elismeréseként természetes személy, jogi személy vagy közösség részére adományozható.
(2) A díj
a) valamely jeles építészeti alkotás – különösen középület, lakóépület, enteriőr – létrehozásában kifejtett építészeti-tervezői tevékenységért,
b) az építészeti közéletben és építészeti oktatásban elért kiváló eredményekért,
c) a kiemelkedő építészeti alkotás megvalósításában közreműködő építtetőként vagy kivitelezőként kifejtett tevékenységért,
d) valamely jeles építészeti alkotás létrehozásában kifejtett belsőépítészi tevékenységért
adományozható.
(3) A díjból évente legfeljebb 4 adományozható. A díjat ugyanaz a természetes személy, jogi személy vagy közösség (legfeljebb 3 fő társtervező megnevezésével) 5 éven belül csak egyszer kaphatja meg. Újabb díj adományozására csak olyan teljesítmény alapján lehet javaslatot tenni, amely a korábban adományozott díj elnyerése óta született.
(4) * A díj a Magyar Építészet Napja (december 16.) alkalmából kerül átadásra.
(5) A díjazott az adományozást igazoló oklevelet kap.
(6) * A díjhoz bruttó 7 500 000 forint összegű pénzjutalom jár.
(7) A díj elnyerésére vonatkozó pályázatokat legfeljebb 7 tagból álló szakmai bíráló bizottság (e § alkalmazásában a továbbiakban: bíráló bizottság) fogadja be, véleményezi és rangsorolja. Szavazategyenlőség esetén a bíráló bizottság elnökének szavazata dönt.
(8) A bíráló bizottság tagjai:
a) az építészeti államtitkár mint a bizottság elnöke,
b) az építészeti stratégiáért felelős helyettes államtitkár,
c) a Magyar Művészeti Akadémia Építőművészeti Tagozata és a Magyar Építész Kamara által delegált egy-egy személy,
d) a Magyar Építőművészek Szövetsége tagjaiból az elnök által felkért egy személy, valamint
e) az elnök által felkért, a magyar építészeti kultúra népszerűsítésében, az épített környezet minőségi alakításában, az építészeti szemléletformálásban kiemelkedő eredményeket elért személyek.
(9) A díj elnyerésére bárki pályázhat, aki a mindenkori pályázati felhívásban rögzített feltételeket teljesíti.
(10) A díj elnyerésére vonatkozó jelentkezés lehetőségét és határidejét, a pályázat eredményességéhez szükséges részletes formai és tartalmi követelményeket rögzítő felhívást minden évben legalább a szakmai szervezetek és intézmények körében közzé kell tenni a díj átadásának napját 120 nappal megelőzően.
(11) A bíráló bizottság az építészeti államtitkár útján a díj adományozására vonatkozó javaslatát a díj átadásának napját legalább 45 nappal megelőzően – az elismerés tárgyának rövid ismertetését tartalmazó indokolással – terjeszti fel a miniszternek.
(12) A bíráló bizottság tagja e tevékenységéért díjazásban nem részesül. A bíráló bizottság melletti titkársági feladatok ellátásáról az építészeti stratégiáért felelős helyettes államtitkár gondoskodik.
13. § (1) Építők Elismerő Oklevél az építőipar területén, az építésgazdaság fejlődése érdekében végzett kimagasló szakmai tevékenység elismeréséért adományozható.
(2) Évente legfeljebb 15 Építők Elismerő Oklevél adományozható.
(3) * Az Építők Elismerő Oklevél a Magyar Építészet Napja (december 16.) alkalmából kerül átadásra.
14. § (1) Baross Gábor-díj (e § alkalmazásában a továbbiakban: díj) a közlekedés érdekében végzett kimagasló, példamutató tevékenységért, továbbá életmű elismeréséért természetes személy vagy jogi személy részére adományozható.
(2) A díjból évente 1 adományozható.
(3) A díjazott emlékplakettet és az adományozást igazoló oklevelet kap.
(4) Az emlékplakett bronzból készült, átmérője 110 mm. Előlapja közepén a névadó mellképe, felette körívben a díj elnevezése látható. Hátoldalán felül Magyarország egymást keresztező tölgy- és babérággal övezett címere, alatta az elismerésben részesített nevének és az adományozás évszámának gravírozására alkalmas síkfelület található.
(5) A díj adományozására Széchenyi István születésnapja (szeptember 21.) alkalmából kerül sor.
(6) * A díjhoz bruttó 15 000 000 forint összegű pénzjutalom jár.
15. § (1) A Közlekedésért Érdemérem (e § alkalmazásában a továbbiakban: Érdemérem) a közlekedés érdekében végzett magas színvonalú, eredményes munka elismeréséért adományozható.
(2) Az Érdemérem évente legfeljebb 3 fő részére adományozható.
(3) A díjazott emlékérmet és az adományozást igazoló oklevelet kap.
(4) Az emlékérem ezüstből készül, „proof „ kivitelű, átmérője 42,5 mm, vastagsága 3 mm. Előlapján a közlekedési ágazatot szimbolizáló ábra és az „A KÖZLEKEDÉSÉRT” felirat látható. Hátoldalán Magyarország címere helyezkedik el.
(5) Az Érdemérem adományozására Széchenyi István születésnapja (szeptember 21.) alkalmából kerül sor.
16. § (1) A Magyar Polgári Repülésért Érdemérem (e § alkalmazásában a továbbiakban: Érdemérem) a magyar polgári repülés érdekében végzett tartósan magas színvonalú szakmai tevékenység, a kiemelkedő életút során szerzett érdemek, a magyar polgári repülés érdekében végzett kiemelkedő munkásság, szakmai tevékenység, a magyar polgári légiközlekedési szakemberképzés területén végzett magas színvonalú tevékenység, a polgári légiközlekedés irányításában, szabályozásában végzett kimagasló tevékenység elismeréséért adományozható.
(2) Az Érdemérem évente 1 fő részére adományozható.
(3) A díjazott emlékérmet és az adományozást igazoló oklevelet kap.
(4) Az emlékérem bronzból készült plakett, átmérője 92 mm. Előlapján a Magyarország által – a Nemzetközi Polgári Repülésügyi Szervezet (a továbbiakban: ICAO) 60 éves évfordulója és Magyarországnak 2004-ben az ICAO Tanácsába történt beválasztása alkalmából – 2006. június 15-én az ICAO-nak ajándékozott, az ICAO montreali székhelyén kiállított, a repülést művészi felfogásban megtestesítő bronzszobor kicsinyített ábrázolása látható, valamint kör alakban az „A MAGYAR POLGÁRI REPÜLÉSÉRT” felirat helyezkedik el.
(5) Az Érdemérem adományozására Széchenyi István születésnapja (szeptember 21.) alkalmából kerül sor.
(6) Az Érdemérem adományozását a polgári légiközlekedésben működő gazdálkodó szervezetek, országos sportági szakszövetségek, sportági szövetségek vezetői együttesen kezdeményezhetik.
17. § (1) Miniszteri Elismerő Oklevél adományozható annak a személynek, aki szakmai munkáját huzamosabb ideig magas színvonalon végzi, vagy az adott szerv eredményes működése szempontjából fontos szakmai feladat végrehajtásában szerez érdemeket.
(2) Egy évben legfeljebb 15 Miniszteri Elismerő Oklevél adományozható.
(3) A Miniszteri Elismerő Oklevél átadására az e rendeletben szabályozott egyéb elismerések átadásával egyidejűleg kerülhet sor.
(4) * A Miniszteri Elismerő Oklevélhez bruttó 1 500 000 forint összegű pénzjutalom jár.
(5) A Miniszteri Elismerő Oklevélre jelölt személy jutalmazásának fedezetét annak a szervnek a költségvetése biztosítja, amelynek vezetője a jutalmazást kezdeményezi.
(6) Ugyanannak a személynek legfeljebb kétévente egy alkalommal adományozható Miniszteri Elismerő Oklevél.
18. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) * Építők Elismerő Oklevél átadására e rendelet hatálybalépését követően első alkalommal a 2024. évben kerül sor.
19. § * E rendeletnek az építési és közlekedési miniszter által adományozható elismerésekről szóló 14/2023. (VIII. 24.) ÉKM rendelet módosításáról szóló 26/2024. (VIII. 8.) ÉKM rendelettel módosított 7. § (6) bekezdését a 2023. évben átadott Kós Károly-életműdíjra is alkalmazni kell.